Hvad+er+viden?+Så+del+den+da!

Videndeling er jo et kæmpe område, men jeg tænker at vi hver især skriver indlæg om det, der ligger os på sinde og ellers kommenterer på hinandens? Jeg kunne godt tænke mig at vi aftalte en periode vi arbejdede i. Hvad siger i til det? Mette

**Hvad er viden ??? (Mette skriver)** == Den klassiske definition af viden stammer fra [|Platon] og lyder: "Viden er sand, begrundet overbevisning". [|Videnskab] var tilsvarende forstået som dels producenterne af viden, dels som den kumulerede mængde af viden. (Wikipedia) ==

Denne definition holder jo ikke i dag. For 100 år siden var man i skolesystemet ikke i tvivl - viden var at kunne kongerækken, salmevers o.l. lignede udenad. Kunne man det, var man en lærd person.

I et forsøg på at komme tættere på hvad viden er, inden vi skal skrive og meningsudveksle om hvad videndeling er, og hvordan vi kan praktisere det, har jeg læst lidt hist og her og er faldet over Lars Thomsens ”Videnshjul”, der deler viden op i 4 kategorier. Synes det giver god mening for mig, og hjulet kan være med til at skabe overblik over begrebet viden – det var sådan en lille ”aha” læsning for mig, derfor fik jeg lyst til at dele med jer andre. Her komme hjulet i en kort udgave:



**Know-hwo (praksis):** handler om de værdier vi har i fællesskab, uudtalt viden altså det vi som regel kalder tavs viden. Her ligger meget af den viden, vi benytter os af i det daglige i samspillet og samværet med andre f.eks. høflighedsregler. Lars Thomsen påstår, at uden denne sociale forståelse ville vi have svært ved at overføre mere avanceret viden. Påstand: grundlæggende fælles værdier er en vigtig forudsætning for at kunne videndele og forstå forskelligheder.

**Know-why (teori)** er den form for viden, hvor vi bliver i stand til at resonere, drage konklusioner og arbejde med abstrakte tanker. Der føres dialog og argumenteres, for at tage de rigtige beslutninger såvel af teknisk art som af politisk art. Vi må altså respektere andres subjektive udgangspunkt, men kan påvirke det og dem med objektive historier.

**Know-what (objekt):** dette her områder rummer den formaliserede viden. Udgangspunktet er, at objektive data skal kunne stilles til rådighed for de rigtige medarbejdere på de rigtige tidspunkter. IT anvendelsen hører til her og er vigtig for at få disse data hurtigt frem – lagerlister, regnskaber, tildelingsmodeller, testresultater o.s.v. Påstanden her er, at udviklingen er gået fra, at det var vigtigt at kende det rigtige svar til, at det er vigtigere at kunne stille det rigtige spørgsmål og så lade it værktøjerne finde svaret

** Know-how (subjekt): **et andet udtryk: learning by doing. Mesterlære princippet hører til her. At man lære noget gennem handling og ved at lære fra andre, man kan faktisk ikke opnå know-how uden øvelser og aktivitet. Kroppen kan også lære. Vi kan for eksempel godt holde balancen selvom vi ikke kan fortælle, hvordan vi gør.

Lars Thomsens påstand er, at de forskellige typer af viden skal supplere hinanden, og at vi opnår det bedst mulige udbytte i en organisation, når de fire slags viden afløser hinanden – hjulet kører rundt og rundt for at skabe den lærende organisation.

__**Rikke skriver**__
 * Lars Thomsens "videnshjul" er en interessant model over begrebet viden. **


 * Det ser ud til at komme omkring "de uskrevne regler", vores teoretiske udgangspunkt eller vores forskellige modeller af verden, konkrete redskaber og værktøjer samt vores subjektive erfaringer. **


 * Spørgsmålet er så, hvilken betydning dette har for videndeling og dens karakter? **


 * Hvis vi ser på skolen som ramme, er det så således, at videndeling kan forekomme inden for alle fire områder, eller at en kortlægning af de 4 områder i videnshjulet i forhold til en konkret praksis er nødvendig for velfungerende videndeling? **


 * Eller er indlægget her blot en påmindelse om, at vi må have nogle grundlæggende begreber som begrebet viden defineret, når vi taler om videndeling? **

 ** Så del da den viden!! (Mette skriver) ** ** Begrebet videndeling ** er ikke længere forbeholdt diskussioner mellem teoretikere, men er stille og roligt blevet en del af ledelsespraksis og medarbejdernes hverdag og også en del af det daglige talesprog på arbejdspladsen. Der bliver talt om videndeling som om alle ved hvad det er, og hvordan man praktiserer det. Der er langsomt, men sikkert sneget sig en opfattelse og forståelse af viden ind, som noget man deler med hinanden, som var det fredagsslik til ”Disneysjov”. Viden erkendes jo som en ressource, der er vigtig for såvel den enkeltes arbejde som for arbejdspladsens udvikling. Den viden, den enkelte har, forventes eller ønskes at komme hele kollektivet til gode. Viden forventes at kunne deles med andre i mundtlig eller skriftlig form. Derefter vil andre have samme viden som den, der delte sin viden. Såre enkelt! Peter Holdt Christensen har en kortfattet og forståelig definition på videndeling: Vidensdelingsteorien handler om hvordan og hvorledes viden deles på bedste vis internt i organisationen og hvilke processer, der skal bringes i spil for at vidensdelingen lykkes. Holdt Christensen, Peter 2004: ”Vidensdeling – perspektiver, problemer og praksis”

** Så… hvor svært kan det være….. ** Så svært!! Fordi, der er mange forskellige forhold i spil og fordi vi fejlagtigt tror, det er en proces, der bare sker af sig selv, men det gør den ikke. Holdt Christensen har opstillet nogle spørgsmål, som det kan være vigtigt at forholde sig til for at skabe overblik over den proces, der hedder Vidensdeling:

 · Hvordan kan der skabes adgang til denne viden?  · Hvilken type viden er der tale om?  · Hvorvidt understøtter virksomhedsstrukturen vidensdeling?  · Hvilke motiver er der for at dele viden og hvordan motiveres medarbejderne? Holdt Christensen, Peter 2004: ”Vidensdeling – perspektiver, problemer og praksis” s. 115

** Lidt fra Gl. Ryes virkelighed. ** <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">I troen på, at det mest var struktur, der var hindringen for at ville videndele mere med hinanden har vi i skole/intra systemet oprettet samlemapper og konferencer mv. hvor vi skriftlig kan lægge undervisningsoplæg, ny viden o.s.v., så alle nemt har adgang til det. Der ligger bare ikke noget!! <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Det gør der bl.a. ikke, fordi mange er blufærdige og ikke synes, det de laver er noget særligt, og fordi der også eksisterer en barriere overfor at skrive om en teori eller nye vinde, der blæser – tankegangen bliver let: ”andre skulle jo nødigt tro, jeg tror, jeg er noget.” <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Efter den erkendelse, det har taget lidt tid, har vi skabt en mundtligt forum i forbindelse med fælles møder, hvor forskellige lærere deler ud af viden og erfaringer. Det er en lille smule nemmere, bl.a. har skolens ledelse legaliseret, at selvfølgelig ved nogen noget, vi andre kan have glæde af. Det er ledelsen, der har spurgt, om de vil stå for et lille oplæg om dette og hint. <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Disse forskellige oplæg bl.a. om coorperativ learning, billedbehandlingsprogrammer, faglig læsning har været meget velstruktureret og brugbare, men men alligevel har der i evalueringsfasen af dette tiltag været en del kommentarer gående på, at det var da meget spændende, men ikke så relevant for mig lige nu. Der er også en relationsdimension, som jeg ikke tror, man skal underkende. Det er ikke lige meget hvem, der holder oplægget, om man synes, man kan bruge det til noget eller ej – og det burde det da være???? <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Fremadrettet tænker vi, at vi vil prøve at tænke i lidt mindre enheder, at videndeling finder sted i klasseteam (bestående af både lærere og pædagoger), som hos os er en meget stærk enhed omkring den enkelte klasse, dette bl.a. fordi de voksne i klasseteamet er trygge ved hinanden og vant til at arbejde sammen.

** Et andet tiltag fra det jyske – med succes!!! ** <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Fire skoler i den gamle Ry kommune, hvoraf de 3 er fødeskoler til Mølleskolen i Ry, der er overbygningsskole, har lige før påske afholdt en fagdag omkring dansk, hvor alle dansklærere fra de fire skoler mødtes fra 9.00-14.00 for at dele viden og blive klogere. Dagen var sat sammen med nogle fælles oplæg om litteratpædagogik og computerspil i undervisningen. Derudover var der to afdelingen med workshops som forskellige lærere stod for. Jeg havde bl.a. et modul om animationsfilm. <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Det blev en fantastisk dag, hvor vi alle sammen blev lidt klogere på forskellige områder, men meget klogere på, hvem vi kan trække på, hvis vi har brug for at vide mere om et eller andet, og det er jo også en rigtig vigtigt viden. <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Vi har i kommunen oprettet et fælles kommunalt drev, som alle medarbejdere har adgang til. Der har vi selvfølgelig lagt alle oplæg mv., OG måske er det den rigtige vej at gå, at vi først deler mundtligt, derefter er det nemmere at dele skriftligt, i hvert tilfælde til en begyndelse, og al begyndelse er jo svær.

** For sjov ** <span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Et opslag på ”vidensdeling eller videndeling” i Internettets mest dominerende søgemaskine Google giver ca. 11.200 hits uden tidsmæssig afgrænsning. Indsnævres søgningen til kun at vise hits på de websider, der er opdateret indenfor de seneste 6 måneder, får man ca. 8.200 hits. Så der er mange, der mener noget og har noget på hjerte omkring videndeling.

__**<span style="font-family: Calibri; font-size: 12pt; line-height: normal; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"><range type="comment" id="309926">Rikke skriver **__ <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;">Det er interessant at læse, hvad I har af erfaringer med videndeling. I mit indlæg efterlyste jeg jo netop bud på, hvorfor det er så svært, og hvad man kan gøre ved det - og jeg køber dit bud :-) <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"> Jeg tror, du har ret i, at man i første omgang må tage udgangspunkt i den mundtlige kultur, der findes mange steder. Det er lettere end på papir. <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"> Det har vi også gjort/gør på Studieskolen, hvor videndeling oftest foregår i mindre grupper i forbindelse med møder. Vores pædagogiske udvalg, der står for at arrangere møderne er desuden begyndt at bede grupperne om en fælles afrapportering på skrift, hvilket kan gøre det lettere at dele sin viden/erfaringer også på skrift. <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"> Vi har også forsøgt os med mere "frivillige" muligheder for møder med videndeling omkring bestemte niveauer, så det føltes relevant, for alle dem der deltog.

<span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"> Men af blandt andet praktiske årsager er det svært at få til at fungere hos - bl.a. fordi vi underviser på forskellige tidspunkter og dage mellem 8.30 og 21.45. <span style="-webkit-border-horizontal-spacing: 2px; -webkit-border-vertical-spacing: 2px; border-collapse: collapse; color: #404040; font-family: arial,helvetica,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 19px; margin-bottom: 0pt; margin-left: 0cm; margin-right: 0cm; margin-top: 0cm;"> Jeg tror dog, som du også er inde på, at det er nødvendigt at fastsætte nogle rammer - altså at ledelsen fastsætter nogle rammer og muligheder for at videndelingen kan systematiseres.

På Rødovre Skole har man i en årrække haft overleveringssessioner fra afgående 9.kl lærere til de kommende. På den måde videregiver man årsplaner og materialer til hinanden såvel mundtligt som skriftligt. Dvs. man egentlig blandt medarbejderne allerede kan se visse praktiske fiduser ved at lade viden vandre mellem trinnene. Derfor er der allerede en vis know-why forståelse hos lærerne, som giver en vis goodwill for IT-vejledernes ønske om at denne praksis også digitaliseres til en egnet platform. Denne platform er som på mange andre skoler Skoleintra. Men som bekendt er Skoleintra ikke ret hurtigt at arbejde med, ligesom det ikke nødvendigvis er organiseret særligt logisk. Medarbejderne oplever at de skal lede efter tingene, da Skoleintra ikke f.eks. indeholder en preview funktion, men forudsætter at det følger en kort tekstbeskrivelse med, som kan forklare hvad f.eks. dokumentet eller notebook-filen indeholder. Det betyder at det heller ikke er hurtigt for lærerne at lægge deres materialer op, da de skal udfylde et antal felter - hvilket derfor ofte sker meget kortfattet og med venstre hånd. Det bringer mig frem til et centralt begreb i forbindelse med videndeling: convinience. Med min oversættelse: tilgængelighed. Som private brugere er de fleste af os meget glade for web 2.0 tjenester som f.eks. wiki's da de indeholder meget hurtige og tilgængelige søgefunktioner. Samtidig indeholder de en række referencer og eksterne links, der hurtigt sender brugeren videre til yderligere ressourcer. Det betyder at et meget stort antal lærere nok ser meningen (know-why) med at dele materialer på Skoleintra, men tilgængeligheden både i delingen og læsningen af ressourcerne er så problematisk, så lærerne finder det upraktisk og uoverskueligt. Derfor falder lærerene ofte tilbage på de sædvanlige fotokopier, emails eller Skolekom i det daglige.
 * Tue skriver:**